Oikumeenia argi- ja pidupäevas
/ Autor: Kaido Soom / Rubriik: Elu ja Inimesed, Uudised / Number: 23. september 2020 Nr 36 /
![](http://www.eestikirik.ee/uploads/2020/09/katolik.jpg)
Eesti pühakodasid külastades võib aeg-ajalt märgata, et mõnes luteri kirikus peetakse katoliku missat. Nii mõnelgi inimesel võib tekkida küsimus, kas see on lubatud.
Eesti on usuliselt kirev maa ja kristlaskond on siin vähemuses. Ilmselt tänu sellele on ka kirikutevaheline oikumeeniline koostöö tugev. Oikumeenia seisukohalt on oluline aasta 1948, mil loodi Kirikute Maailmanõukogu, mille asutamisdeklaratsioonis rõhutatakse, et tegu on kirikutevahelise ühendusega, mille liikmed tunnistavad Jeesuse Kristuse Jumalaks ja Päästjaks.
Kristlik koosmeel
Eesti Kirikute Nõukogu asutati Kuremäel Pühtitsa kloostris 16. veebruaril 1989. aastal järgmistel eesmärkidel: „Arvesse võttes Jeesuse käsku jüngritele, et nad kõik üks oleksid (Jh 17:21) ja meie ees seisvaid ühiseid ülesandeid kristliku eluhoiaku, kõlbluse ja eetika kujundamisel, samuti eestimaalaste õiguste kaitsmisel ja soovist ühendada oma jõupingutused evangeeliumi kuulutamisel ja halastustöö tegemisel, otsustame meie, allakirjutanud, luua Eesti Kirikute Nõukogu.“
Olukorras, kus kirikutel on teatud piirkondades küllalti vähe liikmeid, on mõistlik ulatada üksteisele abikäsi ja teha koostööd. Eestis on suurimad kirikud õigeusu kirik ja luteri kirik. Maailmatasemel on aga suurim katoliku kirik. Seega on loogiline, et katoliku kirikul on vajadus teenida oma liikmeid ka nendes piirkondades, kus oma kirikuhooneid ei ole. Sageli on pöördutud siin luterlaste poole.
EELK kirikuseadustiku § 10 võimaldab meie pühakodasid kasutada ka teistel kristlikel liikumistel: „Kiriku, kabeli või mõne teise pühitsetud ruumi sihipärase kasutamise eest vastutab koguduse õpetaja või vaimulik, kelle vastutusalasse sakraalhoone või -ruum jääb. Nimetatud sakraalhoonet või -ruumi võib kasutada mõne teise konfessiooni jumalateenistuseks ja talituseks või mõnel muul otstarbel üksnes praosti loal.“
Seega on võimalus aidata teisi kristlikke konfessioone. Seda ka tehakse, andes lubasid kirikuhoonete kasutamiseks teiste konfessioonide jumalateenistuste ja talituste pidamiseks.
Palverännaku algus Viru-Nigula kirikus
Katoliku missasid peetakse näiteks EELK Viimsi kirikus iga teisipäeva õhtul. Osalejaid on 10–20. Peapiiskop Urmas Viilma on andnud selleks loa. Viimsi koguduse õpetaja Mikk Leedjärve sõnul on huvi missade pidamiseks katoliiklastel olemas ja ta ei näe põhjust mitte anda oma kirikuruumi teisele liikumisele kasutada. Tegu on Leedjärve hinnangul märgiga kirikutevahelisest sõbralikust läbisaamisest, sest kristlased oleme kõik.
Viru-Nigulas toimub juba alates 1990-ndatest kord aastas katoliku kiriku traditsiooniline palverännak Neitsi Maarja kabeli varemete juurde. Sel aastal toimus see laupäeval, 22. augustil. Päev algas EELK Viru-Nigula kirikus adoratsiooni ja püha missaga. Viru praost Tauno Toompuu kiidab need missad igati heaks ja annab nende pidamiseks loa.
Praost peab loogiliseks, et katoliku kirik saaks kasutada luterlaste hooneid. Katoliiklased kasutavad ka Rakvere luterliku kiriku kogudusemaja, kus peetakse aeg-ajalt missasid vene keeles. Suhe katoliku kirikuga on praosti hinnangul hea ja Rakvere kogudusel on katoliku kirikuga ruumide kasutamiseks kokkulepe olemas.
Samuti on aeg-ajalt peetud katoliku missat suvel Häädemeeste kirikus kohapeal suvitavatele katoliiklastele. Kirikuruumi kasutamine annab koguduse õpetaja Tauno Tederi sõnul rohujuure tasandi oikumeeniale oma näo. Oikumeenia vajab Tederi hinnangul nii teoloogilist diskussiooni, kirikujuhtide tasemel suhtlust kui ka kohalikes kogudustes toimuvat suhtlust. Nii on Häädemeestel üksikud luteri kiriku liikmedki osalenud katoliku missal. Ka suhtlevad luterlased Häädemeestel aktiivselt õigeusu kirikuga, koos korraldatakse ühiseid laulupäevi, milles on ka ühine palvus.
Kaido Soom